Tartu Ülikooli kliimafüüsika professori Velle Tolli ja keskkonnaõiguse keskuse õiguseksperdi Kärt Vaarmari hinnangul pole kliimakindla majanduse seaduse kavasse kirjutatud eesmärgid ja plaanitud tegevused piisavad. Eelkõige heidavad nad ette seda, et seadus jälgib 2, mitte 1,5 kraadi üleilmse keskmise temperatuuri tõusu tempot. Pariisi kliimaleppele alla kirjutades võttis Eesti kohustuse panustada sellesse, et globaalne soojenemine püsiks tuntavalt alla kahe kraadi ja püütakse jääda pooleteise kraadi piiresse.